В момент, в който чужда армия се бие на руска земя за първи път от 80 години, президентът Владимир Путин събра висши служители в петък на редовното си заседание на Съвета за сигурност за доклад на министъра на отбраната Андрей Белоусов.
Основната тема не беше шокиращото завземане от Украйна на територии в Курския граничен район на Русия. Путин каза, че ще обсъдят „нови технически решения, приети по време на специалната военна операция“.
Опитът на Кремъл да предаде усещане за нормалност по отношение на украинското нахлуване се тиражира в държавните медии. Те са фокусирали докладите си най-вече върху усилията за доставяне на хуманитарна помощ на близо 200 000 души, които са напуснали домовете си, сякаш са жертви на наводнение или друго природно бедствие, а не на първата чуждестранно военно нахлуване след Втората световна война, пише в свой коментар Bloomberg ("Блъумбърг").
„Кремъл не иска да изпрати съобщение, че врагът е пред вратата“, каза Олга Оликер, директор за Европа и Централна Азия в Международната кризисна група в Брюксел. „Те не искат да изпратят послание за силата на Украйна и собствената си слабост."
Украйна казва, че продължава да разширява операциите си в Курск и контролира десетки села и градове през втората седмица на нахлуването. Министерството на отбраната на Русия побърза с подкрепления, за да се опита да възстанови контрола, но засега без успех. Властите също така обявиха извънредно положение в съседната Белгородска област, където служители съобщават за нарастващи трансгранични атаки от Украйна.
Това е зашеметяващ обрат за Русия повече от 900 дни след като Путин нареди инвазията през февруари 2022 г., която трябваше да донесе бърза победа. Военният удар на Украйна изненада и нейните съюзници в САЩ и Европа, където някои отдавна се притесняваха, че позволяването на Киев да пренесе войната в Русия би било червена линия, предизвикваща остър отговор от Путин - може би дори ядрен.
Пентагонът каза, че САЩ "все още се опитват да научат повече" за целите на Украйна, след като министърът на отбраната Лойд Остин разговаря по телефона с украинския си колега Рустем Умеров в сряда.
Кремъл изглежда неохотен дори да признае, че е имало нахлуване, заявявайки, че Путин е обсъдил „текущи въпроси“ с висши служители относно това, което той нарече „ситуацията“ на границата на среща в понеделник.
„От само себе си се разбира, че основната цел на Министерството на отбраната е да принуди противника да се оттегли от нашата територия“, каза Путин, заплашвайки със „силен отговор“.
Все пак на срещата избухна напрежение. Путин внезапно прекъсна изпълняващия длъжността губернатор на Курска област Алексей Смирнов, когато той започна да описва мащаба на украинските операции, като му каза да се концентрира върху предоставянето на помощ на разселените жители и да остави военните оценки на армията.
Въпреки че държавната телевизия омаловажава кризата, тревогата сред руснаците нараства. Проучване от 9-11 август сред 1500 души в 53 региона от социологическата компания FOM установи, че 45% смятат, че семейството и приятелите им са в тревожно настроение, скок от 12 процентни пункта от юли и най-високото ниво от близо година.
Делът на руснаците, които казаха, че са недоволни от ръководството на страната, се увеличи със 7 процентни пункта през последните две седмици до 25%, като повече от половината от респондентите на FOM оцениха нахлуването в Курск като най-важното новинарско събитие.
Въпреки че тревогата нараства, апатията остава доминиращият обществен отговор, според Михаил Виноградов, ръководител на Фондацията за политика Санкт Петербург. „Доминира безпокойството, а не желанието за отмъщение“, каза той.
Путин иска да запази нивата на стрес до минимум сред руснаците, които вече са недоволни от неуспеха да постигнат целите на президента в Украйна, според Сергей Марков, политически консултант, близък до Кремъл. „Но властите имат план Б и ако обществото изисква да се направи всичко, за да се постигне победа, тогава ще извършим мобилизация“, каза той.
Обществената реакция вероятно ще остане приглушена, тъй като сред населението няма голямо желание да отиде и да се бие, според Денис Волков, директор на независимия център за социологически проучвания Левада в Москва. Делът на подкрепящите мирни преговори нарасна до 58% в края на юли, най-високото ниво от февруари 2022 г., каза той.
Министерството на отбраната в Москва заяви в петък, че неговите войски продължават опитите да отблъснат украинските сили в изявление, в което се твърди, че са унищожили стотици бойни бронирани машини, включително десетки танкове от началото на нахлуването на 6 август.
Въпреки че твърденията не можаха да бъдат независимо проверени, те по невнимание представиха образ на голяма намеса, която руските служби за сигурност и отбрана не успяха да предвидят и предотвратят.
Украйна твърди, че е взела в плен много руски войници по време на операцията, включително 102 в сряда, най-голямата отделна група войници на Москва, която се е предала от началото на войната. След месеци на защитни действия в боевете в Източна Украйна, нападението в Курск повиши морала сред силите на Киев, въпреки че Русия продължава да постига успехи в района на Донецк.
Украинският президент Володимир Зеленски нарече нахлуването в Курск „въпрос за сигурността на Украйна, за освобождаване на райони близо до границата от руски войски“. Той обеща да предприеме „следващите важни ключови стъпки“, за да задържи инициативата, без да дава подробности.
За Кремъл рискът е, че колкото повече хора напуснат домовете си и колкото по-дълго украинските войски останат на руска територия, толкова по-слаб Путин може да започне да изглежда като гарант за сигурността на нацията.
Путин избягва „емоционални изказвания, за да не се налага да действа радикално, особено при обстоятелства, когато не е сигурен, че има ресурсите да действа твърдо“, каза Виноградов. „При всяка криза той предпочита да направи пауза и да изчака.“
Тъй като неговият регион сега е на фронтовата линия на войната, Смирнов, действащият губернатор на Курск, промени портретната си снимка в своя канал в Telegram. Снимката сега го показва облечен в зелена риза в цвят каки.